[origo] címlap

hírek

levelezés

internet előfizetés

vásárlás

Keresés

[origo] utazás —
utazás.gyorsan.olcsón

Last Minute

Repjegyek

Sí- és
snowboard utak

Ünnepi utak

Városlátogatások

Nászutak

Hajóutak

Kulturális körutak

Fly
& Drive

Nyaralóutak

Külföldi szállások

Belföldi ajánlatok

Autóbérlés

Utasbiztosítás

Időjárás

Vízum

Valutaváltó

Szótár

Fotótár

Utazás+egészség

Kedvezmény-
kártyák

Térképek

Menetrendek

Válasszon! Százezrek
szenvedéséből DisneylandMilliárdos üzlet
a sportturizmus

hirdetés

Jelenjen
meg Ön is termékével!

Magyar rekord a
Panama-csatornán

2007. május 3., csütörtök, 11:38

A cikk
betűmérete:

kisebb

nagyobb

Április 18-án nem hivatalos rekordot állított be Méder
Áron, a magyar Földkerülő vitorlázó, ugyanis alig hatméteres
vitorlása, a Carina volt az eddigi legkisebb hajó, amely
átkelt a Panama-csatornán. A kalandor jelenleg a Csendes-óceán
habjait szeli és a Galápagos-szigetek felé tart.

Ajánlat

Repülőjegyek
az [origo]-ról
Hajóutak
az [origo] Utazásban

Ajánlat

Kövese a Carina
útját élőben!
Carina
legyűrte az óceánt
Magyar
lélekvesztővel a Föld körül
A
Carina útvonala a Karib-tengeren
A Carina
jelenlegi pozíciója
Rengeteg kép az
útról

Vállalkozása talán legnehezebb részéhez érkezett a magányos
magyar vitorlázó, Méder Áron, aki fejébe vette, hogy parányi
vitorlásával egyedül kerüli meg a Földet. A Panama-csatornán való
sikeres átkelés után most jön a legnagyobb kihívás, a Csendes-óceán
leküzdése. A teljes út előreláthatólag másfél évig tart majd,
de előfordulhat, hogy műszaki problémák, vagy az időjárás
kedvezőtlen alakulása miatt egy-egy kikötőben hosszabb ideig kell
majd tartózkodnia.

Mi ebben a szenzáció, kérdezhetik sokan, hiszen korábban már
számtalan hajós tette meg ezt a távot szintén egyedül, s volt olyan
is, aki egyhuzamban, kikötés nélkül. Az út különlegessége abban áll,
hogy a magyar hajós egy kifejezetten kisméretű, 19 lábas, alig 6
méteres vitorlással teszi meg a távot, s bár az út során több
alkalommal is megáll egy-egy kikötőben, a teljesítmény így is
különleges. Áron ráadásul nagyrészt saját erőből, némi szülői
segítséggel és néhány kisebb cég szerény támogatásával vágott neki
az útnak, úgy, hogy a spórolt pénzen vásárolt, a 70-es években
gyártott vitorlását előzőleg saját maga újította fel és alakította
át.

Áron tavaly szeptember 24-én indult a szlovéniai Koper
kikötőjéből, elhagyva az Isztriai-félsziget térségét, Olaszország
keleti partvidéke mentén hajózott, majd Szicíliát délről érintve
jutott át Afrikába. Innen tunéziai, algériai és líbiai vizeken vitt
az útja, majd észak-nyugat felé vette az irányt Spanyolország déli
partvidékére. November közepén ért Gibraltárba, ahonnan a marokkói
partok mentén - immár az Atlanti-óceán vizén hajózva - jutott el a
Kanári-szigetekig. Ezután a Zöldfoki-szigetek volt a következő
állomás, majd következett az út addigi leghosszabb szakasza, az
Atlanti-óceán átszelése. Méder Áron az [origo]-nak elmondta, hogy ez
volt a hajó igazi tesztje, ekkor tudta felmérni a vitorlázó, hogy
tulajdonképpen mire is képes a hajója. Az út 44 napig tartott,
amelynek végén Áron 2007. február 8-án látta meg a Karib-térség első
állomása, Barbados fényeit.

Innen a Karib-tenger szigetei között vezetett az út Martinique,
St. Lucia, St. Vincent, Bequia, Grenada, Bonaire szigetein, majd a
kolumbiai Cartagena érintésével következett a Panama-csatorna
bejáratánál fekvő Colón városa. Itt eredetileg is hosszabb megállót
tervezett a hajós, mivel a csatornán való átkeléshez temérdek
engedélyre van szükség, sőt a hajót is át kellett alakítani némileg,
s ezekhez mind-mind időre volt szükség.

Az átkelés szabályai nem egyszerűek. Az előírás szerint egy ilyen
kisméretű hajónak legalább 8 csomós sebességet kell elérnie, ahhoz,
hogy egyáltalán szóba álljanak a tranzit-engedély megadásánál. Áron
hajója viszont legfeljebb 5-6 csomós sebességre képes, így az
átkelés 600 dolláros díja felett 840 dolláros büntetést is ki
kellett fizetnie.

Minden hajón megfelelő számú személyzetnek kell tartózkodnia az
átkeléskor, akik a zsilipelések alkalmával a köteleket kezelik. A
csatorna bejáratánál lévő kikötőkben többnyire önkéntes fiatalok
néhány dollárért vállalják, hogy segítenek az átkelésben a magányos
hajósoknak, így Áron is felbérelt néhány kötélkezelőt, úgynevezett
linert a feladatra.

Áron beszámolója szerint a hajók sorban állnak az átkelésért és
az engedélyek beszerzése valóságos iparággá fejlődött a helybéliek
körében, akik néhányszáz dollárét "segítenek" a hivatali
útvesztőkben. Az átkelés előtt egy hivatalos felügyelő személy, a
supervisor lép a hajó fedélzetére, hogy megvizsgálja, minden rendben
van-e ahhoz, hogy a hajó megkezdhesse útját. Ellenőrzik a hajó
állapotát, hogy elegendő férőhely van-e a kötélkezelőknek, van-e
például kémiai vécé a hajón (a Carinán nem volt), s még jó pár ehhez
hasonló előírásnak kell megfelelni. Áron szerint a
szigorú szabályok ellenére tulajdonképpen a felügyelő
jóindulatától függ, hogy megadja-e az engedélyt az áthaladásra, vagy
sem. A magyar hajósnak szerencséje is volt, jóindulatú felügyelőt
kapott, s a vele együtt útnak induló két másik vitorlás pedig minden
segítséget megadott Áronnak és Carinának.

Átkelés a Panama-csatornán

A két napig tartó átkelés után április 18-án délután fél négykor
hajóztak át a csatorna végét jelző híd alatt Panama City-ben. A
felügyelő és más, a csatorna üzemeltetésén dolgozó szakember szerint
is a Carina volt a legkisebb hajó, amely valaha átkelt a
Panama-csatornán, s bár nem tekinthető hivatalos rekordnak,
mindenképpen elismerésre méltó.

Az átkelés után néhány napos felkészülés előzte meg az út
következő szakaszát, ami az Ecuadorhoz tartozó Galápagos-szigetekig
tart. Áron az indulás előtt még elvégezte az utolsó javításokat,
feltöltötte a víz- és élelmiszerkészleteket, de sok időt nem akart
elpazarolni, mert az időjárás most a legkedvezőbb a Csendes-óceáni
átkelés megkezdésére.

A Galápagos-szigetekig tartó 900 tengeri mérföldes úton a
legnagyobb problémát a szélcsendes időjárás okozza a hajósoknak -
olvasható Áron jachtnaplójában. Ezért a legtöbb hajós ezt a szakasz
motorral teszi meg, de erre Áronnak a szűkös tartalékok miatt nincs
lehetősége, így nem tehet mást, mint, hogy várja a jó szelet. A
Galápagos- szigetek után pedig már tényleg a nyílt óceán jön, s a
következő megálló már Francia Polinéziában lesz. Az átkelés
várhatóan 60-70 napig tart majd.

[origo]

Küldje tovább ismerősének!

Írjon
nekünk!

Médiaajánlat

Impresszum

Iratkozzon fel
RSS-hírcsatornáinkra!

Az [origo] kiadója a T-Online
Magyarország Rt. © Minden jog fenntartva

Adatvédelem

Távozik
a PSZÁF főigazgatója

Elmeszelték
a romákat külön tanító iskolákat

Májusi fagyok nagy
károkkal

RTL-es tévés megy az
m1-re

Harciassággal
tenné büszkévé népét a japán kormányfő

Horvátország,
tapasztalatok

Amerikába jöttem

amerikai zöldkártya
lottó 2.

melyik a kedvenc
országod?

Nyaralás,de hol?